Forskning+til+praksis

="Ny giv" satsing i STFK=

Bedre kunnskap om læringsutbytte på skolenivå er viktig. Gjennomføring 74 % i STFK: 90% gjennomføring AF, 60% YF. 11% velger på nytt etter vg1. Svake karakterer i grunnskolen er avgjørende for resultatene i vgs.

Thomas Nordahl Høgskolen i Hedemark 9.februar 2011 Royal Garden Trondheim
Fra forskning til praksis. Ønske om forskning som er relevant og om hva som foregår i skolen: i hverdagen i klasserommet.

KJØNN: Modningshypotesen for gutter holder ikke lenger.Skolen er bedre tilpasset gutter enn jenter (teachers tv). Ingen variabel slår ut kjønn. Ingen forskning viser forskjell på gutter og jenter i IQ etc. Vi har ingen kunnskap om hva vi skal gjøre med det. Employability/UTDANNINGSNIVÅ: hvordan skal vi møte disse med foreldre uten utdanning. ( Hattie, foreldres interesse for skolearbeidet). Utdannig, helse og yrkesliv knyttes til utdanning/skole. De som ikke klarer VGS havner på NAV. Kun 4% av arbeidplassene er ufaglærte ( konkurranse med utenlandsk arbeidskraft) 30% av elevene kommer ut av skolen uten en utdannielse= 20% med problemer som havner hos NAV. KULTUR: vestlige forhold legger best til rette for suksess.
 * Forskningsfunn**: Elever får ikke realisert sitt potensial for læring.Resultatet er under gjennomsnittet (PISA,) Ressursbruken er over gjennomsnittet. Vi meldte oss på PISA fordi vi trodde vi var gode? "/3 kommer igjennom på normert tid. Hva skjer når du detter ut på vg? Problemer i arbeidslivet. Utdanning er viktig. De må leve av utdanningen sin. Få kan leve av fritidstilbudet sitt. Bakgrunnsvariabler som kjønn (jenter +), foreldres utdanning (høy+), kulturell bakgrunn(etnisk norsk?) forklarer resultatene.

Skolen er det første legget i et kunnskapsøkonomisk kretsløp. BNP 2060-2080. 10 -20 år å endre utdannelsesreformer. 40 år å skifte ut arbeidsstokken.
 * Hvilke krav stiller kunnskapsssamfunnet til utdanningssamfunnet? Vi må leve av kunnskap. Bahrain, 8.-10. oktober 2010. The Educational Project**
 * Politikere**
 * Skoleledere**
 * Lærere - gjennomstrømning er på 55%, mangel på lærere.**
 * Elever**


 * Accountability - Hvem definerer? Hva gjør vi og hvilke resultat får vi? Hva gjør vi og hvordan endrer vi uønsket? Vi må redegjøre for å kunne endre. Ansvar.**

**Læringsutbytte John Hattie.Visible learning 2009 83 mill. elever. 52000 forskningsstudier.**
Klare standarder for god undervisning: Oppstart av timen: Hva gjør læreren. Klare standarder. Ferdigheter. Blid, hilse, orden etc./ mål og veiledning. Håndtere bråk og uro og mentalt fravær ( inne i PC en): betyr mye for læringen. En formidabel effekt. Ta kontroll. 1. forelesning: TPC skal være avslått. ellers kan de gå. Elever som oplever å bli likt av læreren har godt læringsutbytte. Relasjoner er viktig for læring. Elevene etablerer en relasjon til deg uansett. Motivasjon og yteevne knyttes til positive relasjoner.Læreren er den viktigste faktoren for læring. Struktur-.42 variasjon - .41- Relasjon elevog lærer. Motivasjon avhenger av struktur.23 og relasjon .24. Variasjon er bare på .05 Elevkulturen kan dra opp eller ned. Støttende læringsorientert kultur girt mer læring. Hva betyr utdanning for deg? Hjemmekulturen er viktig. Foreldre må snakke med sine barn om utdanning og vise interesse for arbeidet de gjør på skolen. Ingen studier viser at økt fagkunnskap utover standard øker læringsutbyttet. Komplisert sak: motivasjon. Fag er viktig. Læreren er viktigere enn rammefaktorene. Individualisert undervisning, hvor elevene arbeider alene har liten effekt. Fellesskapet er viktig. =NB: Vi har organisert en lærerutdanning som ikke er organisert rundt fellesskapet. Store forelesninger, ingen relasjoner gir dårlige resultater og lav gjennomføring.=
 * Motivasjon**: ingen korrelasjon mellom variasjon og motivasjon i undervisningen. Nordahl mfl 2010). Strukrur er viktigere for motivasjonen enn variasjonen. Lærere med god struktur kan variere undervisningen. Lærere uten kontroll sliter med å variere for det blir kaos. Lærere med godt fofhold til elevene kan variere.

Erfaringsbasert - lærerens erfaroinger som lærer. (Så mye tro i ped at faget hører hjemme på teologisk fakultet) Brukerbasert - foreldre og elevers forhold til skolen Forskningsbasert - generalisert kunnskap gjennom forskning og evalueringer
 * Kunnskap:**

Clearinghouse, Hargreaves: Samarbeidskulturer og læringsutbytte henger sammne. Skoler med et sterkt fellesskap og nærhet til eleven ser ut til å ha best elevadferd. Fellesstandarder kreves og dersom noen melder seg ut, blir det ikke bedre (Ogden). Tverrfaglig samarbeid er ønskelig. Kulturer må utfordres. Noen skoler har mange kulturer og et hierarki. Endringer må forankres i kulturen( vi fotsetter som før enår prosjektet er ferdig).

Fakts-situert kunnskap-systemstisk kunnskap- forskningsbasert kunnskap på org. nivå. Forståelse av klasseledelse skjer best i et fellesskap. Arbeidsro og motivadjon til arbeidsinnsats. Positivt klima. Et grunnleggende asymetrisk forhold. Strategiesk ( planer) og situasjonsbestemt ledelse (handlingsmønstre) Rflektere over hva som kan skje og se noe før det skjer. Ledelse er å korrigere adferd før det kjer. ANSVAR: ledese er knyttet til ansvar. for hva elever lærer og hvordan undervisningen forløper. .Forutsetninger er mindre interessante enn utfordringer som kan behandles i klasserommet. Det er læreren som skal avslutte timen, lede arbeidet og innlede timen. Dette er ferdigheter. Barn og unge som utsettes for autoritære personer blir agressive. Elever som har lærere som er for ettergivende (garnerskole: vanner og steller og håper neo ment vokser opp).
 * Kunnskapsformer og organisatorisk læring:**